Bra med rapporteringskrav på storbolagens betaltider
![](/contentassets/263726b8e9164d7fa5fcf38097d501aa/shutterstock_1780172330.jpg?maxheight=489&width=734&scale=both&mode=crop&anchor=middlecenter&format=jpg&quality=90)
Många småföretag upplever att de får vänta orimligt länge för att få betalt av stora företag. Långa betaltider hämmar alltså småföretagens tillväxt, samtidigt som de stora företagen använder de mindre som bank för att minska sina kostnader.
− Långa betalttider är ett grus i det finansiella maskineriet som skapar verkliga problem för små företagen. Deras tillväxt hämmas av detta och många vittnar om att de skulle kunna anställa fler om de fick betalt i rimlig tid, säger Företagarnas chefsekonom Daniel Wiberg.
Företagarna har under lång tid påtalat problemet med långa betaltider och är en av initiativtagarna till Föreningen för effektiva affärstransaktioner inom näringslivet och den uppförandekod som en rad storföretag står bakom. I dialog med regeringen har Företagarna krävt att något måste ske eftersom flera undersökningar visar att utvecklingen i Sverige gällande betaltider går åt fel håll.
Nu har regeringen lyssnat och presenterat en lagrådsremiss med innebörden att svenska företag som har fler än 250 anställda årligen ska rapportera in uppgifter till Bolagsverket om betalningstider vid köp av varor och tjänster från företag som har färre än 250 anställda. Lagen föreslås börja gälla den 1 mars och rapportering för perioden från den 1 juli 2022 till 30 juni 2023 föreslås inkomma senast den 30 september 2023.
− Vi har länge efterfrågat en skärpning av betaltiderna så det är bra att regeringen äntligen agerar. Sedan återstår det att se om det som kommer att genomföras är i linje med det som politikerna utlovat eller om det krävs ytterligare åtgärder, säger Daniel Wiberg.
Han ser inte någon motsättning i att ha en frivillig uppförandekod i näringslivet och samtidigt kräva lagstiftning.
− Tvärtom! För att uppförandekoden ska fungera måste det finnas tillförlitlig rapportering, säger Daniel Wiberg.