Väntad räntehöjning – tack och lov
![](/contentassets/510084fbe30c4015a7188b00f1abbb08/riksbanken-rantehojning.-foto-alexanderstock23--shutterstock.com.jpg?maxheight=489&width=734&scale=both&mode=crop&anchor=middlecenter&format=jpg&quality=90)
Riksbanken meddelade på torsdagen att styrräntan höjs med 0,75 procentenheter till 2,5 procent. Det är i linje med de flesta bedömare förväntade sig – och hoppades på. Riksbanken meddelar även att inflationsutvecklingen fortsatt är svårbedömd och att den kommer att anpassa penningpolitiken på det sätt som behövs för att säkerställa att inflationen återförs till målet inom rimlig tid.
− Tack och lov ett räntebesked i linje med förväntan! Det som kommer vara nödvändigt framöver är en mycket tydligare kommunikation från Riksbanken om hur de satt räntebanan. Hushåll och företag måste veta vad de kan förvänta sig. Osäkerhet om räntepolitiken är minst lika dålig som osäkerheten kring inflationen, säger Företagarnas chefsekonom Johan Grip.
Riksbankens prognos pekar på att det är sannolikt att en räntehöjning i början av nästa år gör att styrräntan kommer att hamna på strax under 3 procent då. Mycket är dock osäkert med tanke på att inflationen borträknat energipriserna blivit oväntat hög.
Riksbanken rår inte över vare sig energipriser eller störningar i produktion och transporter, faktorer som tillsammans med hög efterfrågan pressar upp prisökningarna i ekonomin. Däremot rår Riksbanken själva över hur räntan sätts, och genom att förklara tydligare vad som ligger till grund för räntebeslutet skulle företag och hushåll inte behöva sväva i lika stor ovisshet.
− En betingad räntebana skulle hjälpa företag och hushåll att förstå vartåt räntan är på väg. Till exempel skulle Riksbanken kunna kommunicera att om inflationen eller arbetslösheten går över eller under en viss nivå kommer vi att göra si eller så, säger Johan Grip.